![](http://i.id24.bg/img/loader.gif)
ЗАРЕЖДАНЕ...
Отбелязваме Деня на българския фолклор | ||||||
| ||||||
Разбира се идеята продкрепят и други творци, те избират датата, защото е в средата на годината, по време на лятното слънцестоене и дни преди Еньовден. Фолклорът е събирателно понятие за литературни и музикални произведения с неизвестен или неуточнен автор. Всъщност е налице съавторство при устното им предаване, като това общо авторство се приписва като цяло "на народа“. Докато фолклорът може да притежава религиозни или митични елементи, той типично се обвързва по-скоро със светските традиции на всекидневния живот. Фолклорът често обединява практичното и езотеричното в единен разказвателен "пакет“. Затова фолклорът често е бивал смесван с митологията, и обратното, защото се е приемало, че каквато и да е образна история, която не засяга доминиращите убеждения на времето, не е от същия статус като тези доминиращи убеждения – т.е. тук се изключват понятията религия и религиозни вярвания. По този начин римската религия е наречена "мит“ от християните. Така и мит и фолклор стават два термина, които обхващат всички фигуративни разкази, които не кореспондират с доминиращата социокултурна структура на убеждение. Българските народни песни са най-значителният, разнообразен, художествен дял в българския фолклор. Народните песни са умотворения в стихотворна форма, при които текст и мелодия са неразривно свързани. Българското народно поетическо творчество води началото си от далечни времена. Първите сведения за народни песни и певци са от 9-10 век. Най-много народни песни са запазени от 18 век. Голяма част от старите народни песни не са записани и са забравени. Не им отсъпват и множеството народни приказки на базата на които също като песните са се редавали от уста на уста и са отна |
За контакти:
тел.: 0886 49 49 24
novini@ruse24.bg